Uloga žena u pokretima otpora i ilegalnom radu u Bosni i Hercegovini i Jugoslaviji
Rad "Ilegalke", nastao iz dugogodišnjeg istraživanja o antifašističkoj borbi žena Bosne i Hercegovine i Jugoslavije ilustrira tajne i političke aktivnosti žena u pokretima otpora i ilegali. Ovo djelovanje je pogotovo vezano za područje private sfere kao mjesta političke moći. Kuće postaju mjesta gdje se kreiraju, govore, pamte, zapisuju i kodiraju poruke koje se prenose i migriraju u kosi, odjeći, slami, u ručnim radovima. Žene koriste sva raspoloživa sredstva da kamufliraju i zaštite važne poruke i pojedince i pojedinke. Obavljajući te, po život opasne zadatke, žene se suprotstavljaju patrijarhalnim tradicijama i uvriježenim rodnim ulogama, a njihovo djelovanje biva od suštinske važnosti u sferama ilegalnog rada i otpora.
Više informacija na: https://adelajusic.wordpress.com/illegal/
Ovaj rad govori o nebrojeno mnogo sati rada i različitim vrstama poslova koje su, nakon Drugog svjetskog rata, obavljale žene okupljene u AFŽ organizaciju, s posebnim fokusom na aktivnosti Sreskog odbora AFŽa Tuzla u periodu od 1945. do 1950. godine.Ovi silni napori u izgradnji razrušene zemlje predstavljeni su krilaticom - Heroizam rada Rad se bazira isključivo na podacima iz dokumenata Online arhiva.
Više informacija na: https://adelajusic.wordpress.com/zeljne-smo-rada-i-napora/
Uloga žena u NOB-u. narodne herojke Bosne i Hercegovine
Site specific instalacija postavljena je u Historijskom muzeju Bosne i Hercegovine za 8.mart. U Drugom svjetskom ratu u Jugoslaviji 100 000 žena pridružilo se vojsci motivirane, ne samo patriotizmom, već i željom za emancipacijom, odmosno za konačnim izlaskom iz privatne u javu i političku sferu.. Antifašistički front žena imao je oko 2 milion< članica i bio je najveća ženska organizacija ikad na prostorima bivše Jugoslavije i šire. Nakon rata, politički vrh smatrao je da je "žensko pitanje" u Jugoslaviji riješeno. Obećanja političkog vrha data ženama u vrijeme mobilizacije za rat nikada nisu obistinjena. Jednakost nije postignuta, a "prebrzi" proces ženske emancipacije je postao direktna prijetnja patrijarhalnom društvu. Dva Titova govora su upotrebljena u ovom radu da pokažu naglu promjenu politike prema ženama koja se desila 50-ih. 10 žena Bosne i Hercegovine su proglašene narodnim herojkama. Historijski muzej u svojoj zbirci ima njihovih 5 portreta. 5 portreta koji nedostaju kreirano je od 371 fotografije iz Titovog života.
Više informacija na: https://wordpress.com/page/adelajusic.wordpress.com/1576
Serija radova "Narodne herojke" kreirana je u formi portreta , te problematizira istoriju socijalističkog "heroizma" na prostoru bivše Jugoslavije. i promjene koje su se na tom planu desile nakon političkih previranja 90ih godina prošlog stoljeća.
Više informacija na: http://www.irma-markulin.com/